Sinuzita maxilară (odontogenă) este o inflamare a mucoasei sinusurilor maxilare, datorată unei infecții existente la nivelul acestora.
Este cel mai frecvent tip de sinuzită, fiind întâlnită la adulți de vârste diferite.
Pentru tratamentul eficient al acesteia sunt necesare examinări complementare, bazate pe tehnici de radiologie și imagistică dento sinusală moderne.
Indicația lor depinde de contextul clinic al fiecărui pacient.
Tratamentul sinuzitei maxilare poate fi unul medico-chirurgical, pentru care e necesară uneori, colaborarea dintre medicul dentist și medicul ORL-ist.
Succesul tratamentului depinde de eliminarea infecției dentare și a consecințelor acesteia asupra sinusurilor.
![Durere sinusuri maxilare - Sinuzita maxilară](https://syrodent.ro/wp-content/uploads/2021/06/Durere-sinusuri-maxilare.png)
Ce este sinuzita?
![Sinuzita maxilară - Cele 4 tipuri de sinusuri](https://syrodent.ro/wp-content/uploads/2021/06/Sinuzita-maxilara-Cele-4-tipuri-de-sinusuri.png)
Vom defini inițial sinuzita pentru a putea înțelege mai bine ulterior și particularizat sinuzita maxilară.
Sinuzita este inflamația sinusurilor (cavități osoase acoperite cu o membrană mucoasă și împărțite în patru perechi, situate în oasele feței).
Fiecare sinus comunică cu cavitatea nazală prin mici deschideri prin care curge în mod normal mucusul.
Până în prezent, rolul sinusurilor nu este pe deplin stabilit, cu toate acestea, știm că acestea cresc rezonanța vocii și contribuie la oxigenarea creierului.
Cele 4 tipuri de sinusuri paranazale se clasifică astfel:
- Sinusurile frontale: situate deasupra sprâncenelor;
- Sinusurile maxilare: situate de ambele părți ale nasului, în osul maxilar;
- Sinusurile sfenoidiene: situate în spatele și deasupra ochilor;
- Sinusurile etmoide: situate între nas și colțul interior al ochilor.
Cea mai mare cavitate sinusală este cavitatea sinusurilor maxilare și este una dintre cavitățile care se infectează cel mai adesea.
Cine se poate îmbolnăvi de sinuzită?
O infecție a sinusurilor se poate întâmpla oricui.
Cu toate acestea, persoanele cu alergii nazale, polipi nazali, astm și structuri anormale ale nasului sunt mai predispuse de a face sinuzită.
Fumatul poate crește, de asemenea, riscul de a declanșa o formă de sinuzită, cât timp există o infecție sinusală.
Cum se manifestă sinuzita maxilară?
Sinuzita maxilară este inflamația sinusurilor de la nivelul feței (a sinusurilor maxilare).
Sinusurile maxilare sunt cavități umplute cu aer, situate în osul maxilar și învelite cu o mucoasă.
Mucusul produs în acestea are rol de protecție a căilor respiratorii împotriva factorilor alergeni sau a diverselor substanțe dăunătoare pe care le putem inspira.
Sinuzita maxilară poate afecta sinusurile de pe ambele părți sau doar de pe o parte a feței (sinuzită maxilară stânga sau sinuzită maxilară dreapta).
Poate avea origine bacteriană sau virală și se manifestă adesea prin congestie nazală și senzație dureroasă la palpare.
Bolile dentare pot provoca distrugerea osului maxilar care separă rădăcinile dinților poziționați în partea opusă a sinusurilor, creând astfel, un contact direct între sinusurile maxilare și rădăcinile dentare.
Astfel, eventualele infecții dentare se vor răspândi cu ușurință la nivelul sinusurilor, provocând sinuzita maxilară.
![Sinusuri umane](https://syrodent.ro/wp-content/uploads/2021/06/Sinusuri-768x474.png)
Care sunt formele sinuzitei maxilare?
În funcție de durata de persistență a inflamației, sinuzita maxilară se împarte în 2 categorii principale:
- Sinuzita maxilară acută – debutează de obicei brusc prin durere la nivelul maxilarului afectat (stâng sau drept) și durează cel mult 3 săptămâni.
Simptomele acesteia se pot manifesta de la caz la caz, astfel:
- obstrucție nazală;
- durere manifestată la nivelul feței sau doar pe o parte a acesteia;
- miros neplăcut constant;
- apariția febrei ridicate;
- secreții nazale purulente pe ambele părți sau doar pe o parte.
2. Sinuzita maxilară cronică – se localizează treptat, ca o consecință a unor afecțiuni dentare, iar simptomele ei durează mai mult de 3 luni. Simptomele acesteia pot fi:
- nas înfundat;
- durere persistentă la nivelul sinusului afectat;
- tuse iritativă;
- secreții nazale;
- migrene, în special dimineața la trezire;
- oboseală continuă.
Sinuzita maxilară odontogenă este cea mai întâlnită formă de sinuzită maxilară, fiind rezultatul unor infecții produse în sinusul maxilar, ca urmare a unor infecții dentare netratate la timp sau incorect tratate.
Dinții care pot intra în legătură cu sinusurile maxilare, putând transmite probleme acestora sunt: cei 3 molari, primul premolar, iar uneori și caninii.
Cauzele sinuzitei maxilare
Până în prezent, se cunosc diferite cauze ale sinuzitei maxilare, cum ar fi:
- Cauze anatomice: devierea septului sau hipertrofia turbinelor nasului;
- Cauze de mediu: expunerea la tutun, umiditate, poluarea aerului ș.a;
- Cauze inflamatorii și infecțioase: infecții bacteriene, virale sau fungice, alergii și polipi;
- Sistem imunitar slăbit: poate fi legat de boli cronice, cum ar fi fibroza chistică;
- Tumori la nivelul nasului și sinusurilor: acestea pot bloca căile de evacuare vitale.
Infecția sinusală poate apărea prin nas după o nazofaringită sau prin gură din cauza cariilor dentare netratate la timp sau a abceselor dentare.
Factorii favorizanți ai sinuzitei maxilare
Anumiți factori sunt recunoscuți ca favorabili în dezvoltarea sinuzitei maxilare, cum ar fi: apropierea dinților de sinusurile maxilare, diverse medicamente sau variațiile anatomice.
- Relația dinte-sinus
Sinusul maxilar este o cavitate uniformă și pneumatică, sculptată în grosimea procesului piramidal al osului maxilarului, limitată mai jos de complexul alveolar-dentar. Podeaua sinusului maxilar este discontinuă și perforată de numeroase deschideri vasculare, reflectând relația strânsă dintre sinus și parodonțiul molarilor maxilari, care se alătură mucoasei sinusale.
- Cauze generale
Imunosupresia dependenței de droguri, medicamentele citotoxice, imunosupresoarele, corticosteroizii și terapia cu antibiotice cu spectru larg prelungit pot perturba ecoflora sinusală locală.
- Cauze anatomice
Obstrucția nazală favorizează sinuzita rinogenă. Întreruperea funcției mucociliare a sinusurilor predispune la dezvoltarea sinuzitei maxilare de cauză dentară, deoarece sinusurile nu sunt complet aerisite.
În plus, o abatere semnificativă a septului nazal poate fi responsabilă pentru sinuzită.
- Infecțiile dentare
O infecție sau inflamație acută a unuia dintre dinții localizați sub sinusul maxilar (în special a molarilor), poate distruge membrana osoasă și se poate răspândi în interiorul cavității sinusale.
Sinuzita maxilară poate fi cauzată și de o bacterie, un virus sau chiar de nazofaringită.
Adesea, în timpul unei sinuzite, persoana afectată nu se gândește la o origine dentară. Cu toate acestea, inflamația unui dinte poate duce la inflamația sinusurilor.
Medicul ORL-ist trebui să aibă în vedere în funcție de simptome și o origine dentară a sinuzitei, mai ales în sinuzita unilaterală recurentă sau în sinuzita unilaterală prelungită.
În aceste cazuri, vizita la medicul dentist este absolut necesară pentru a determina exact dintele sau dinții responsabili de infecție și a stabili un plan de tratament.
Simptome sinuzita maxilară
O sinuzită maxilară de origine dentară se poate manifesta de la caz la caz, prin:
secreții nazale purulente dintr-o singură nară;
un miros permanent în nas (cacosmie);
obstrucție nazală;
durere iradiată spre arcada dentară, sub ochi și / sau frunte;
iritații faringiene;
posibil febră;
respirație neplăcută (halitoză);
senzație de oboseală;
tuse iritativă.
Ca și în cazul sinuzitei acute de origine virală, sinuzita de origine dentară provoacă durere la atingere, la nivelul zonei afectate.
Diagnosticul sinuzitei maxilare
Sinuzita este o infecție cauzată de un virus sau bacterie care se răspândește prin sinusuri. Această răspândire a unui agent infecțios irită și umflă mucoasa sinusurilor, care apoi se blochează.
Mucusul nu mai este drenat în mod normal și microbii se înmulțesc liber în acest mediu închis, iar comunicarea dintre sinusuri și cavitățile nazale devine imposibilă, ceea ce crește presiunea în sinusuri. Cele mai frecvente sinusuri infectate sunt sinusurile maxilare.
Pentru a determina cu exactitate cauza sinuzitei medicul specialist în ORL îți va efectua diverse teste ca: rinoscopie, endoscopie nazală sau un test de alergii.
Dacă rezultatele obținute vor indica o cauză dentară a infecției sinusale, atunci e recomandată apelarea la un medic dentist, pentru depistarea exactă a dinților afectați de infecție și stabilirea unui plan de tratament adecvat.
Tratamentul sinuzitei maxilare
Pentru a putea recomanda tratamentul necesar, medicul stomatolog va recomanda suplimentar și o radiografie digitală retroalveolară sau panoramică sau uneori, un examen de computer tomograf local.
Asta deoarece, tratamentul sinuzitei maxilare presupune identificarea și tratarea tuturor problemelor dentare sau ale accidentelor, care ar fi putut provoca sinuzita, cum ar fi:
- un dinte necrotic: după o carie slab tratată, traume la dinte sau microtraumatisme repetitive (cauzate de bruxism, de exemplu);
- un tratament endodontic eșuat;
- parodontita terminală;
- existența unui granulom pre-apical (un fel de tumoare benignă mică situată la vârful rădăcinii dintelui);
- suprainfecție legată de plasarea unui implant;
- existența unei comunicări anatomice între gură și sinusuri.
Important:
În 75% din cazuri, sinuzita poate fi tratată cu tratament medicamentos specific în mai puțin de o lună.
Prin urmare, tratamentul pentru sinuzita maxilară se bazează pe administrarea de analgezice și antipiretice, precum și pe spălarea regulată a nasului timp de 2 până la 3 zile.
Sinuzita bacteriană va necesita tratament cu antibiotice, antibioticul standard este amoxicilina. Cu toate acestea, dacă nu se observă nici o îmbunătățire după câteva zile de tratament, se va prescrie amoxicilină plus acid clavulanic.
În caz de alergie la moleculele din familia amoxicilinei, se recomandă utilizarea cefalosporinei. În cele din urmă, în cazul unei contraindicații a antibioticelor menționate mai sus, medicul îți poate prescrie pristinamicina sau telitromicina (pentru adulți) sau cotrimoxazolul (pentru copii).
Inhalațiile cu abur și aerosolii pot fi de asemenea, de ajutor pentru curățarea și aerisirea sinusurilor, fiind mai degrabă un tratament naturist.
Tratamentul cu antibiotice pentru sinuzita maxilară este însă de nelipsit, deoarece, acestea au o eficiență dovedită în peste 90% din cazuri.
Tratamentul chirurgical pentru sinuzita maxilară este indicat în cazurile grave, când pacientul nu a răspuns la celelalte forme de tratament.
De REȚINUT:
Orice tratament medicamentos sau naturist pentru sinuzita maxilară poate fi administrat doar la recomandarea medicului de specialitate!
Dacă prezinți simptome ale sinuzite maxilare, nu exita să iei legătura cu medicii specialiști ai clinicii SyroDent by Dr. Adel Abboud!
În cadrul clinicii, vei putea beneficia de radiografii digitale moderne și de tot sprijinul necesar pentru tratamentul profilactic sau chirurgical al sinuzitei maxilare.
Spune NU sinuzitei maxilare!